![img](https://bunaderoslo.no/wp-content/uploads/2023/04/Troye-til-Hedemarksbunad.jpg)
![img](https://bunaderoslo.no/wp-content/uploads/2022/06/Lundebybunad.jpg)
HODEPLAGG OG HALSTORKLE: Deter rekonstruert to ulike typer lue til bunaden. Den ene er ei toblads-lue, originalen er fra Loten, sydd av brosjert silke,
![](https://bunaderoslo.no/wp-content/themes/bunad/assets/img/items_left_bg.png)
Lundebybunaden var opprinnelig en gave fra kunstneren Alf Lundeby, til en venninne på ca. 1930-tallet. Den ble rask populær og ble satt i produksjon. Den har ingen historisk tilknytning men blir sett på som et alternativ til en festkjole.
- Forgylt premium
- Forgylt standart
![](https://bunaderoslo.no/wp-content/themes/bunad/assets/img/facts_right_img.png)
![](https://bunaderoslo.no/wp-content/uploads/2023/04/Rekonstruert-kvinnebunad-fra-Hedemarken.jpg)
![](2196, 2196, Telemark sølje til history, fact_side_left_badge.png, 47312, https://bunaderoslo.no/wp-content/uploads/2021/06/fact_side_left_badge.png, https://bunaderoslo.no/?attachment_id=2196, Telemark sølje til history, 2, Telemark sølje til history, Telemark sølje til history, fact_side_left_badge, inherit, 1951, 2022-03-08 00:13:06, 2023-04-25 12:28:34, 0, image/png, image, png, https://bunaderoslo.no/wp-includes/images/media/default.png, 265, 252, Array)
Denne teksten omhandler historien til bunaden fra Hedmark. Bunaden ble utarbeidet av Toralv Bleken-Nilssen, en servator ved Hedmarksmuseet og Husfliden i Oslo i 1935. Selv om det ikke fantes lokale bunader i alle områder i Hedmark på den tiden, ble denne bunaden regnet for å representere hele fylket. Bakgrunnsmaterialet for utformingen av bunaden ble hentet fra Hedemarken, inkludert både bildemateriale og tekstiler. Hulda Garborgs bok "Norsk Klædebunad" nevner Dreiers bilde av "Bondepige fra Hedemarken" som et godt utgangspunkt for en bunad. Bunaden ble populær, og det ble sydd mange bunader i løpet av de ti årene den var i produksjon. Imidlertid var det vanskelig å få tak i gode nok materialer under og etter krigen, så Husfliden i Hamar besluttet å stoppe salget inntil bedre stoff ble tilgjengelig på 1950-tallet. En ny komité ble nedsatt i 1952 for å skaffe nytt stakkestoff, men det viste seg at dette ikke var tilstrekkelig for å få bunaden godkjent av landsnemnda. Derfor kopierte lokal komité liv og lue på nytt, og Husfliden i Oslo laget monstre til dem. Bunaden ble godkjent av landsnemnda i 1955, bortsett fra at de ikke ville uttale seg om skjorta.
I 1980 ønsket Ringsaker Bondekvinne-lag å utarbeide en ny bunad basert på samme kildemateriale. Denne bunaden var en fri tolkning av de gamle tekstilene, og den lignet verken på 1955-modellen, 1935-modellen eller Dreiers akvarell. Hvis man sammenligner de tre bunadene, er det 1955-modellen som ligner mest på den gamle draktskikken på Hedemarken. I tillegg har det blitt rekonstruert en kvinnebunad fra Hedemarken, som ble satt i produksjon i 1994. Denne bunaden ble nøyaktig kopiert etter bevarte draktplagg fra slutten av 1700-tallet og begynnelsen av 1800-tallet.
- Utarbeidet på 1930-tallet
- Torald Blekken Nilssen
Bunaden består av en stakk, liv, veske og lue i sort, hvitt eller blått stoff, som er dekorert med rokokko-inspirert broderi av stiliserte blomstermotiver. På nederkanten av stakken finner man også et gittermotiv som danner en kant rundt. Det finnes ikke en spesifikk skjorte som hører til bunaden, men vanligvis bruker man en bomullsskjorte med nupereller på krage og mansjetter, eller en linskjorte med hvitsømsbroderi. Capen er laget av blått eller sort stoff, og sølvet som brukes til bunaden er oksidert. Noen velger også å bruke belte. Strømpene skal være sorte eller blå.
- Trøye
- Liv
- Stakk
- Skjorte
- Forkle
- Montering
TRØYE til rekonstruert kvinnebunad fra Hedemarken Bunadstrøya fra Løten er en vakker og historisk viktig del av norsk kulturarv. Den kalles også skjortetrøye og er en del av en komplett bunad fra området. Opprinnelig var den sydd av ensfarget, rosemonstret ullstoff på en lerretsbunn i en spesiell formet stoff som ga den en unik tekstur […]
Liv til rekonstruert kvinnebunad fra Hedemarken Livet til bunaden fra Romedal har blitt kopiert fra et snoreliv av korsettype. Originalen er laget av kalemank i en vakker krapp-rød og grå-hvit fargekombinasjon med broderte blomster. Stoffet ble først rekonstruert uten broderiene fordi man ikke hadde funnet riktig teknikk for å kopiere dem. Men nå har man […]
STAKK til rekonstruert kvinnebunad fra Hedemarken Stakken til rekonstruert kvinnebunad fra Hedemarken har sin opprinnelse i Vang kommune og er sydd av et stoff kalt “kalemank” i mørkt og lyst grønt med brosjeringer. I tillegg til denne tradisjonelle stoffvarianten, produseres stakken i dag i flere andre materialer og fargekombinasjoner. En variant er laget av tofarget […]
SKJORTE til rekonstruert kvinnebunad fra Hedemarken En skjorte er et plagg som brukes som overdel og dekker overkroppen, armene og nakken. Skjorter kan være laget av forskjellige materialer som bomull, lin, silke eller syntetiske stoffer. De kan også ha ulike design og stiler, som for eksempel krage, mansjetter, knapper eller glidelåser. Serk, eller “skjorte” på […]
FORKLE til rekonstruert kvinnebunad fra Hedemarken Originalen er fra Ringsaker, sydd av kattun, bomullsIerret i bleket hvitt med trykt monster i rosa. Forkleet blir na sydd i monstret kattun med to ulike monstre, og svart damasklignende stoffi silke.
Før du begynner monteringen av broderiprosjektet ditt, er det noen ting du bør gjøre for å sikre at resultatet blir så bra som mulig. For det første bør du dobbeltsjekke at du har brodert alle delene som skal broderes, og at du er fornøyd med resultatet. Hvis du oppdager at det mangler sting eller at […]
Lundebybunaden var opprinnelig en gave fra kunstneren Alf Lundeby, til en venninne på ca. 1930-tallet. Den ble rask populær og ble satt i produksjon. Den har ingen historisk tilknytning men blir sett på som et alternativ til en festkjole.
- Farge
- Fasong